![](/storyimage/GG/20200626/C/200629853/AR/0/AR-200629853.jpg&MaxW=640&MaxH=360&ImageVersion=online_L1&lastmodified=DT20200626144226)
Razdvojeni proslavljali dan dravnosti
V sredo je bila na Kongresnem trgu v Ljubljani državna proslava ob dnevu državnosti, vzporedno pa so protestniki na Prešernovem trgu pripravili alternativno proslavo. Več prireditev ob prazniku je bilo tudi na Gorenjskem.
Ljubljana, Kranj – Včeraj je bil dan državnosti v spomin na 25. junij 1991, ko je slovenska skupščina sprejela temeljne dokumente za osamosvojitev.
Osrednja državna slovesnost, ki je zaradi nevarnosti širjenja koronavirusa potekala ob manjši udeležbi, je bila na predvečer praznika na Kongresnem trgu v Ljubljani. Pred tem je bila v ljubljanski stolnici maša za domovino, na slavnostnih sejah sta praznik počastila državni zbor in državni svet. Na uradni prireditvi je slavnostni govornik predsednik države Borut Pahor poudaril potrebo po dialogu in sodelovanju pri reševanju problemov sodobne Slovenije, pozval k strnitvi politične in narodne moči in k temu, da »se potrudimo slišati drugega in se skušamo medsebojno razumeti«. Dejal je, naj oživimo moč demokracije, demokratične politične kulture v naši domovini, izpovejmo naglas različna stališča, a brez žalitev in izključevanj.
Če smo bili ob osamosvojitvi Slovenije Slovenci enotni kot že dolgo ne, pa za danes to ne velja, kar se je pokazalo tudi pred dnevom državnosti. Hkrati z uradno državno prireditvijo je namreč v prestolnici potekala tudi alternativna proslava s pohodom po mestu, ki jo je v znak nasprotovanja aktualni vladi premierja Janeza Janše organiziral Aktiv delavk in delavcev v kulturi, pridružilo pa se mu je več tisoč protestnikov, med njimi tudi predstavniki opozicijskih strank.
Prireditve ob dnevu državnosti so potekale tudi v več slovenskih krajih, nekatere so bile tudi na Gorenjskem. V Škofji Loki je bil osrednji praznik domovine, kakor je dan državnosti označil slavnostni govornik poslanec državnega zbora Marko Pogačnik, letos manj množičen kot prejšnja leta. V kristalni dvorani Sokolskega doma z večjimi razmiki med stoli je bilo manj občinstva, namesto pihalnega orkestra je nastopil trobilni kvintet Glasbene šole Škofja Loka pod mentorstvom Alojza Kompana, a dogodek ob 29. rojstnem dnevu domovine zato ni bil nič manj slovesen.
Ponovno nas je spomnil na dan, ko sta bili leta 1991 sprejeti Deklaracija o neodvisnosti Slovenije in Temeljna ustavna listina o samostojnosti in neodvisnosti Slovenije. Da zaživimo v samostojni in neodvisni državi Sloveniji, smo se odločili na plebiscitu decembra 1990, pred tem pa se je od leta 1989 zvrstilo še nekaj prelomnic, ki so vodile do slovenske osamosvojitve, tako tudi zmago takratne koalicije Demos na prvih demokratičnih večstrankarskih volitvah. Razglasitvi samostojnosti in neodvisnosti Slovenije je sledil napad jugoslovanske armade na komaj rojeno državo Slovenijo, kajti tedanji jugoslovanski komunistični režim se ni mogel sprijazniti z odhodom Slovenije iz SFRJ. To pogumno dejanje majhnega naroda je bilo med večjimi deležno občudovanja, v nadaljevanju pa si je nova slovenska država v mednarodni areni prizadevala za priznanje in ga tudi dosegla. Pri tem je slavnostni govornik poudaril tudi veliko vlogo Cerkve ter vplivnih Slovencev v zamejstvu in svetu. Spregovoril je tudi o tem, ali smo v državi v 29 letih dobro izkoristili priložnosti, in poudaril, da če hočemo napredovati, se moramo zavedati svojih napak. Bodimo odprti in ne podcenjujmo drugih, za napredek pa potrebujemo odgovore na današnje, ne pretekle izzive, je menil slavnostni govornik in zaželel ponosno praznovanje dneva državnosti.
»Dogajalo se je tudi to, česar si ne želimo.«
Na predvečer praznika so po maši za domovino v cerkvi Marijinega oznanjenja v Adergasu tudi v občini Cerklje pripravili osrednjo slovesnost ob dnevu državnosti. Popestrili so jo s kulturnim programom. Slavnostni govornik je bil župan in tudi nekdanji poslanec državnega zbora Franc Čebulj, ki se je v svojem govoru spomnil na osamosvojitveno vojno, ki je pred 29 leti z napadom na brniško letališče in raketiranjem oddajnika na Krvavcu potekala tudi na tleh občine. »V teh letih se je dogajalo marsikaj, česar nismo pričakovali, in tudi v teh trenutkih se dogaja tisto, česar si ne želimo. Želeli bi si drugačen odnos med nami, Slovenci, tako med politiki kot med državljani, med občani in občankami,« je povedal Čebulj. Kot je dejal, so v Občini Cerklje vselej stopali po poti razvoja in uspelo jim je doseči, da jim danes tudi drugod rečejo: »Lepo občino imate, nadaljujte svoje delo.« Poudaril je, da bi bilo smiselno, da bi nekaj miselnosti, ki jo premorejo v Cerkljah, prenesli tudi na raven države, kjer smo trenutno priče neprimernih razprav ter žaljenja v vrhu slovenske politike. »Ne prenesem, da se nekomu dela krivica, da se nekdo žali in o njem laže, ne glede na to, iz katere politične opcije prihaja,« je povedal Čebulj in sklenil: »Vse to gledajo danes mladi, naši otroci. Kako naj imajo spoštovanje do kogarkoli v tej državi, ki predstavlja neko voljeno osebo?«
Položili venec na mejnem platoju Karavanke
Organizatorji slovesnosti ob dnevu državnosti in spominskega srečanja umika pripadnikov JLA in Zvezne milice z mejnega platoja Karavanke so se zaradi razmer v zvezi s koronavirusom odločili, da letos slovesnosti ne bodo organizirali. Namesto tega so predstavniki organizatorjev, župan Občine Jesenice Blaž Račič, predstavniki Policijskega veteranskega društva Sever Gorenjska ter Območnega združenja veteranov vojne za Slovenijo Zgornja Gorenjska v torek na mejnem platoju Karavanke v spomin na dogodke iz osamosvojitvene vojne položili venec k spominski plošči. Župan Blaž Račič je opomnil, da to, da imamo danes lastno državo, ne sme biti nekaj samoumevnega. »Pri tem je pomembno, da izrazimo spoštovanje do vseh tistih, ki so za to, da smo to dosegli, nosili glavo naprodaj. In iskrena hvala jim za to,« je še povedal.